Koulutus, palkkaerot ja syrjäytyminen - Rita Asplund (The Research Institute of the Finnish Economy (ETLA), 2001)
Tässä raportissa esitetään hiljattain valmistuneen EU-rahoitteisen tutkimushankkeen keskeisimpiä tuloksia. Hankkeen painopiste oli koulutuksen yksilöille tuottamassa taloudellisessa hyödyssä palkassa mitattuna sekä julkisen rahoituksen vaikutuksissa tähän yksityistaloudelliseen tuottoon. Tutkimustulokset perustuvat viidentoista Euroopan maan vertailuun. Tässä kirjoituksessa keskitytään Suomen menestymiseen muihin maihin verrattuna. Ylipäänsä Suomi näyttää sijoittuvan hyvin näissä kansainvälisissä tuottoasteen vertailuissa, mistä syystä Suomi muodostaa mielenkiintoisen poikkeuksen muista Pohjoismaista. Tulos on huomion arvoinen, koska Suomi edustaa “pohjoismaista mallia” siinä mielessä, että työmarkkinoilla esiintyvät palkkaerot ovat kansainvälisesti pienet ja julkisen sektorin osuus koulutusmenoista suuri. Raporttiin on lisäksi lisätty laskelmia nuorten työmarkkinatilanteen kehityksestä 1990-luvun turbulenteilla suomalaisilla työmarkkinoilla. Laskelmista ilmenee muun muassa se tosiasia, ettei edes korkeampi koulutus välttämättä suojaa työttömyydeltä ja siten syrjäytymisen riskiltä. Edelleen laskelmat osoittavat, että nuorten työttömyys tosin väheni kohti 1990-luvun loppua mutta samalla heidän todennäköisyytensä jäädä usemmaksi vuodeksi matalapalkkatasolle kasvoi selvästi. – – This report draws together some of the main findings of a recently completed EU funded research project. The emphasis of the project was on exploring, on a comparative basis, private returns to education and the impact of public funding on these. The results cover 15 European countries. In this report the focus is on contrasting the Finnish situation against that in the other 14 countries. On the whole, Finland manages well in these international rate-of-return comparisons, and accordingly stands out as an interesting exception among the Nordic countries. Indeed, the finding is noteworthy because Finland represents the “Nordic model” in other crucial respects such as compressed wage structure and high share of public funding of education expenditure. The report also includes calculations concerning the labour market development of Finnish youths in the turbulent years of the 1990s. These calculations reveal that not even a higher education protects from unemployment and thus from the risk of marginalisation. Another important outcome is that although the unemployment rate declined among the youths towards the end of the decade, the propensity of young people of being locked for several years in low-paid jobs increased markedly. – education ; marginalisation ; rate of return ; public funding ; wage inequality
Keywords: 330; julkinen rahoitus; koulutus; palkkaerot; syrjäytyminen; tuotto; Bildungsertrag; Einkommensverteilung; EU-Staaten